SADRŽAJ

1. UVOD
1) OPRAVDANOST I POTREBA ZA STUDIJEM RUMUNJSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI U HRVATSKOJ
2) USPOREDIVOST S DRUGIM PROGRAMIMA
2. OPĆI DIO
1) NAZIV STUDIJA
2) NOSITELJ STUDIJA
3) TRAJANJE STUDIJA
4) UVJETI UPISA NA STUDIJ
5) ZNANJA KOJA SE STJEČU I PERSPEKTIVE STUDENATA PO ZAVRŠETKU STUDIJA
6) OPIS ZVANJA
3. OPIS PROGRAMA
1) PREGLED PREDMETA, ECTS I NASTAVNO OPTEREĆENJE PO    SEMESTRIMA
2) OPIS PREDMETA

1. UVOD

U uvodnom dijelu ukratko će biti razmatrane opravdanost i potreba za studijem rumunjskog jezika i književnosti u Hrvatskoj, na Sveučilištu u Zagrebu, koncepcija studija, perspektive koje će studenti imati po završetku predviđenog studija te usporedivost s drugim programima.

1) OPRAVDANOST I POTREBA ZA STUDIJEM RUMUNJSKOG JEZIKA I KNJIŽEVNOSTI U HRVATSKOJ

Čvrsti razlozi koji idu u prilog postojanju studija rumunjskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu trojake su prirode.

S jedne strane možemo odgovorno tvrditi da prave romanistike ne može biti bez dobrog poznavanja rumunjskog jer nam često upravo specifičnosti tog jezika i istočne Romanije ukazuju na ono što je prototipno, karakteristično za većinu romanskih jezika. Nadalje, postojanje istrorumunjskog na tlu Hrvatske te njegov zanimljiv razvoj u kontaktu s hrvatskim od značaja su i za hrvatsku romanistiku. O svemu tome svjedoči veliko zanimanje romanista Filozofskog fakulteta za rumunjski (spomenimo Skoka, Vinju, Kovačeca) i bogata tradicija u njegovu izučavanju koju nikako ne bismo smjeli prekinuti.

Osim navedenog, tu je i razvojna orijentacija Hrvatske: od privrede, bilo da je riječ o turizmu ili industriji, do integriranja u europske i svjetske strukture, gdje Rumunjska, pogotovo ako gledamo dalekosežno i dugoročno, može biti itekako značajan partner (navedimo samo relativno veliko tržište, koje će, kako se bude razvijalo, pružati veće izglede za hrvatski nastup od zasićenih tržišta zapadnih zemalja). Ne treba posebno isticati da postojanje poznavatelja rumunjskog jezika, ali i civilizacije, tu može samo poboljšati izglede za uspjeh.

Posebno valja istaknuti da na Sveučilištu u Bukureštu postoji već niz godina (od 1996.) studij hrvatskog jezika i književnosti. Budući da se načelno studiji na sveučilištima osnivaju po principu reciprociteta, smatramo da studij rumunjskog jezika i književnosti može predstavljati jedan od čimbenika očuvanja i razvoja spomenutog studija hrvatskog u Bukureštu.

2) USPOREDIVOST S DRUGIM PROGRAMIMA

Studij rumunjskog jezika i književnosti koncipiran je tako da bude u skladu s već postojećim (i uhodanim) studijima drugih romanskih jezika u okviru Odsjeka za romanistiku Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu: francuskog, španjolskog te portugalskog jezika. Potpuna usporedivost s programima drugih sveučilišta, zbog prilično velikih razlika u organizaciji studija (status studija – od lektorskih vježbi do punog; mogućnost kombiniranja s drugim studijskim grupama; trajanje studija i broj predviđenih sati; odnos obvezatnih i izbornih kolegija…) nije moguća. 

Međutim, unatoč specifičnostima, relativno je usporediv studij rumunjskog jezika na Sveučilištu u Aix-en-Provence (Université de Provence u okviru Universités d'Aix-Marseille, UFR Études Romanes, Latino-Américaines, Orientales et Slaves, Département de Linguistique Comparée des Langues Romanes et de Roumain) te na Sveučilištu u Lundu, a ovdje predložen program, može se zaključiti, po vrsnoći je izjednačen s programima sveučilišta koja imaju dugu tradiciju studija valahistike. 

Studij je utemeljen na dugoj tradiciji nastave romanskih jezika i književnosti na Odsjeku. 

Studij omogućuje pokretljivost studenata. Zbog zahtjeva struke interna pokretljivost (izbornost) u prvim je semestrima preddiplomskog studija ograničena. Međutim, Katedra za rumunjski jezik i književnost, odnosno Odsjek za romanistiku mogu po predočenju detaljnog programa (silabusa) priznati kao ekvivalentan nekom od obveznih predmeta (primjerice Uvod u opću i rumunjsku lingvistiku) neki drugi kolegij ponuđen na razini Fakulteta ili odslušan i položen na nekom drugom sveučilištu.

2. OPĆI DIO

1) NAZIV STUDIJA
Diplomski studij rumunjskog jezika i književnosti

2) NOSITELJ STUDIJA

Nositelj Studija rumunjskog jezika i književnosti Filozofski je fakultet Sveučilišta u Zagrebu, a izvodi ga Odsjek za romanistiku uz eventualno sudjelovanje gostujućih profesora i vanjskih suradnika.

3) TRAJANJE STUDIJA

Diplomski studij rumunjskog jezika i književnosti traje četiri semestra.

4) UVJETI UPISA NA STUDIJ

Za upis na diplomski studij potreban je završen preddiplomski studij rumunjskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, završen ekvivalentni studij na nekom drugom sveučilištu ili neki drugi humanistički preddiplomski studij i certifikat o znanju rumunjskoga jezika (polaganje ispita za dobivanje takvog certifikata bit će omogućeno na Odsjeku za romanistiku Filozofskoga fakulteta)

5) ZNANJA KOJA SE STJEČU I PERSPEKTIVE STUDENATA PO ZAVRŠETKU STUDIJA

Cilj je diplomskoga studija proširivanje i produbljivanje znanja stečenih na preddiplomskom studiju, svladavanje vještina i kompetencija potrebnih za: znanstveno proučavanje rumunjskog jezika i književnosti te prevođenje s rumunjskog na hrvatski i obratno. Možemo tvrditi da će polaznici po završetku diplomskoga studija rumunjskog jezika i književnosti biti osposobljeni za prevođenje književnih i neknjiževnih tekstova, komunikaciju (tržišnu, marketinšku, turističku…), praćenje privrednog, kulturnog, političkog života u Rumunjskoj te odnosa između Hrvatske i Rumunjske, rad u obrazovanju odraslih i visokom školstvu, samostalno znanstveno proučavanje rumunjskog jezika, kvalitetan doprinos hrvatskoj i općoj romanistici, proučavanje rumunjske književnosti.

6) OPIS ZVANJA

Završetkom diplomskog studija rumunjskog jezika i književnosti stječe se akademski naziv «magistra / magistar humanističkih znanosti, smjer rumunjski jezik i književnost».

3. OPIS PROGRAMA

1) PREGLED PREDMETA, ECTS I NASTAVNO OPTEREĆENJE PO SEMESTRIMA 

 DIPLOMSKI STUDIJ

							P + S + V ~ ECTS

		Predmet	                            Koeficijent opterećenja za semestar

Sedmi semestar

Obvezni predmeti:

Rumunjski jezik I	1 + 0 + 3 ~ 5	

Studenti kao obvezan moraju izabrati jedan od predmeta:

Rumunjsko-slavenski jezični kontakti	0 +2 + 0 ~ 5	
Rumunjska usmena književnost i njezin utjecaj na rumunjsku kulturu	0 +2 + 0 ~ 5	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne predmete. 

Izborni predmeti2:

Lingvistika za romaniste	1 + 1 + 0 ~ 3	

Osmi semestar

Obvezni predmeti:

Rumunjski jezik II	1 + 0 + 3 ~ 5	

Studenti kao obvezan moraju izabrati jedan od predmeta:

Rumunjska i Rumunji u europskom civilizacijskom kontekstu	1 +1 + 0 ~ 5	
Uvod u balkansku arealnu lingvistiku	1 + 1 + 0 ~ 5	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne predmete. 

Izborni predmeti2

Studenti kao izborne mogu izabrati lingvističke, književne i povijesne kolegije srodnih tema na drugim studijima na razini Odsjeka za romanistiku, odnosno Filozofskog fakulteta te strani jezik struke.

Deveti semestar

Obvezni predmeti:

Rumunjski jezik III	1 + 0 + 3 ~ 5	
Istrorumunjski	1 + 1+ 0 ~ 5	

Studenti do ukupnog broja od 15 bodova biraju izborne predmete. 

Izborni predmeti2:

Poredbena romanska lingvistika	1 + 1 + 0 ~ 3	
Lingvistički opis odabranog romanskog idioma 	0 + 2 + 0 ~ 3	

Deseti semestar

U desetom semestru održavaju se konzultacije za izradu diplomskog rada, koji donosi 15 ECTS-bodova.

Završetak diplomskog studija

Diplomski rad na temu po izboru – 15 ECTS-bodova.

2) OPIS PREDMETA

DIPLOMSKI STUDIJ

OBVEZNI PREDMETI

VII. semestar

1. Rumunjski jezik I 

1.	Naziv predmeta: Rumunjski jezik
2.	Naziv kolegija: Rumunjski jezik I
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (VII.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja + 3 sata vježbi tjedno
8.	Uvjeti: završen preddiplomski studij rumunjskoga jezika i književnosti ili ispunjeni drugi uvjeti navedeni u Općem dijelu ovog prijedloga
9.	Ispit: trajno praćenje
10.	Sadržaj: proširivanje relevantnih znanja i sposobnosti praktične primjene morfoloških i sintaktičkih struktura rumunjskoga jezika, standardne i uvriježene nestandardne upotrebe jezika, jezični registri, interferencije među jezičnim registrima; reformulacija, sažimanje i prevođenje složenijih općejezičnih tekstova, samostalna izlaganja i diskusije na teme iz aktualnog života
11.	Cilj: spontano i precizno izražavanje, korištenje jezika u profesionalne svrhe, razvijanje sociolingvističke kompetencije, primjena usvojenog gramatičkog gradiva, struktura i leksika radi postizanja visoke razine poznavanja jezika
12.	Literatura: Coteanu, I., Limba română contemporană, Editura didactică şi pedagogică, Bucureşti, 1974.; Iorgu, I., Limba literară, Scrisul românesc, Craiova, 1977.; Graur, A., Tendinţele actuale ale limbii române, Editura ştiinţifică, Bucureşti, 1968.; Tohăneanu, G. I., Dincolo de cuvînt, Editura ştiinţifică şi enciclopedică, Bucureşti, 1976.; Caracostea, D., Expresivitatea limbii române, Polirom, Iaşi, 2000. te izabrani tekstovi.

2. Rumunjsko-slavenski jezični kontakti

1.	Naziv predmeta: Lingvistika
2.	Naziv kolegija: Rumunjsko-slavenski jezični kontakti
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: hrvatski i rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (VIII.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: ispunjene obveze predviđene kolegijem Romanski jezici i vulgarni latinitet
9.	Ispit: trajno praćenje + seminarski rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
10.	Sadržaj: slavenski utjecaji na fonetiku, morfologiju, sintaksu, tvorbu riječi i leksik rumunjskog jezika te povijesno-politički okviri tih utjecaja; uočavanje slavenskih elemenata u starorumunjskim tekstovima; specifičnosti rumunjskog gramatičkog sustava (poglavito na fonetskoj razini) u odnosu prema drugim romanskim jezicima, uvjetovane upravo kontaktima sa slavenskim jezicima; rumunjski elementi u slavenskim jezicima
11.	Cilj: pobliže upoznavanje sa slavenskim elementima prisutnim tijekom razvoja rumunjskog jezika, sa specifičnostima rumunjskog u okviru Romanije te razvijanje sposobnosti uočavanja i interpretiranja pojedinih fenomena u starijoj i suvremenoj jezičnoj fazi
12.	Literatura: Rosetti, A., Istoria limbii române III, Editura pentru literatură, 1968.; Mihăilă, G., Împrumuturi vechi sud-slave în limba romînă, Editura Academiei Rep. pop. Române, Bucureşti, b.g.; E. Petrovici, Studii de dialectologie şi toponimie, ur. I. Patrut, B. Kelemen, I. Marii, Acad. RS Romania, Bucureşti, 1970.
3. Rumunjska usmena književnost i njezin utjecaj na rumunjsku kulturu

1.	Naziv predmeta: Rumunjska književnost
2.	Naziv kolegija: Rumunjska usmena književnost i njezin utjecaj na rumunjsku kulturu
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: hrvatski i rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (VII.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: završen preddiplomski studij rumunjskoga jezika i književnosti ili ispunjeni drugi uvjeti navedeni u Općem dijelu ovog prijedloga
9.	Ispit: trajno praćenje + seminarski rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
10.	Sadržaj: pregled rumunjskog usmenog stvaralaštva, usmena književnost kao nezaobilazan dio svake, pa i rumunjske književnosti, njezin postanak i život, interferencija s pisanom književnošću, «otkriće» usmene književnosti i stavovi prema njoj, rumunjska usmena književnost u regionalnim i transregionalnim okvirima – sličnosti i razlike 
11.	Cilj: proširivanje spoznaja o rumunjskoj usmenoj književnosti, senzibilizacija studenata za prepoznavanje njezinih odraza u raznolikoj rumunjskoj kulturnoj baštini 
12.	Literatura: Antologia fabulei româneşti, Editura pentru literatură, Bucureşti, 1961.; Bîrlea, O., Antologie de proză populară epică, Editura pentru literatură, Bucureşti, 1966.; Antologie de lirică populară românească, Editura Minerva, Bucureşti, 1980.; Vulcanescu, R., Mitologie Română, Editura Academiei Republicii Socialiste România, Bucureşti, 1987. 

VIII. semestar

4. Rumunjski jezik II 

1.	Naziv predmeta: Rumunjski jezik 
2.	Naziv kolegija: Rumunjski jezik II
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (VIII.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja + 3 sata vježbi tjedno
8.	Uvjeti: položen Rumunjski jezik I
9.	Ispit: trajno praćenje + pismeni i usmeni ispit
10.	Sadržaj: strukture govorenog jezika, jezični registri, funkcionalni stilovi, nijanse izražavanja, reformulacija, sažimanje i prevođenje stručnih tekstova, samostalna izlaganja i diskusije na teme iz različitih struka, uređivanje teksta u skladu sa suvremenim pravopisnim pravilima rumunjskoga jezika
11.	Cilj: spontano i precizno izražavanje, korištenje jezika u profesionalne svrhe, razvijanje sociolingvističke kompetencije, primjena usvojenog gramatičkog gradiva, struktura i leksika radi postizanja visoke razine poznavanja suvremenog rumunjskog jezika
12.	Literatura: Coteanu, I., Limba română contemporană, Editura didactică şi pedagogică, Bucureşti, 1974.; Iorgu, I., Limba literară, Scrisul românesc, Craiova, 1977.; Graur, A., Tendinţele actuale ale limbii române, Editura ştiinţifică, Bucureşti, 1968.; Tohăneanu, G. I., Dincolo de cuvînt, Editura ştiinţifică şi enciclopedică, Bucureşti, 1976.; Bidu-Vrânceanu, A., Lexic comun, lexic specializat, Editura Universităţii din Bucureşti, Bucureşti, 2000. te izabrani tekstovi.

5. Rumunjska i Rumunji u europskom civilizacijskom kontekstu

1.	Naziv predmeta: Rumunjska civilizacija
2.	Naziv kolegija: Rumunjska i Rumunji u europskom civilizacijskom kontekstu
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: hrvatski i rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (IX.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: ispunjene obveze predviđene kolegijem Uvod u rumunjsku civilizaciju II ili ekvivalentnim kolegijem
9.	Ispit: trajno praćenje + seminarski rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
10.	Sadržaj: etnogeneza i povijest Rumunja i rumunjskih država, kulturni, politički i društveni kontakti s europskim narodima; problem manjina u regiji (rumunjske manjine u Europi, nacionalne manjine u Rumunjskoj); osvrt na hrvatsko-rumunjske povijesne i suvremene odnose i veze; trenutni političko-gospodarski položaj Rumunjske (europske integracije)
11.	Cilj: širi pogled na povijesno-kulturni razvoj rumunjskoga naroda, a posebice odnosa prema hrvatskoj i europskim civilizacijama
12.	Literatura: Skok, P., «Vlasi» (1. izdanje Enciklopedije Jugoslavije); Constantiniu, F., O istorie sinceră a poporului român, Editura Univers Enciclopedic, Bucureşti, 1999.; Zamfirescu, D., Cultură română – sinteză europeană, Litera internaţional, Bucureşti – Chişinău, 2002. Kao dopunska literatura preporučava se Berindei, D., Cultură naţională română modernă, Editura Eminescu, Bucureşti, 1986.

6. Uvod u balkansku arealnu lingvistiku

1.	Naziv predmeta: Lingvistika
2.	Naziv kolegija: Uvod u balkansku arealnu lingvistiku 
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: hrvatski i rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (X.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: ispunjene obveze u okviru kolegija Romanski jezici i vulgarni latinitet i Povijest rumunjskog jezika ili ekvivalentnih kolegija
9.	Ispit: trajno praćenje + seminarski rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
10.	Sadržaj: pojam Balkana u zemljopisnom i kulturno-povijesnom pogledu, kulturna uloga Bizanta i Osmanskog Carstva u Jugoistočnoj Europi, vanjski opis balkanskih jezika i definicija balkanskog jezičnog saveza te osnovni jezični balkanizmi (polazeći od rumunjskoga) u fonetici, morfologiji, sintaksi i rječniku te ilustracije na paralelnim tekstovima
11.	Cilj: osposobljavanje za bavljenje osnovnim pitanjima arealne lingvistike, strukturalna usporedba rumunjskog s nesrodnim, ali geografski bliskim jezicima
12.	Literatura: C. Sandfeld, Linguistique balcanique – problèmes et resultats, Librairie ancienne Honore Champion, Paris, 1930.; Steinke, K.; Vraciu, A., Introducere în lingvistica balcanică, Editura Universităţii "Al. I. Cuza", Iaşi, 1999.; Banfi, E., Linguistica balcanica Zanichelli, Bologna, 1989.

IX. semestar

7. Rumunjski jezik III 

1.	Naziv predmeta: Rumunjski jezik 
2.	Naziv kolegija: Rumunjski jezik III
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (IX.)
6.	Status: obvezatan 
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja + 3 sata vježbi tjedno
8.	Uvjeti: položen Rumunjski jezik II
9.	Ispit: trajno praćenje, pismeni i usmeni ispit
10.	Sadržaj: kontrastiranje struktura rumunjskog i hrvatskog jezika, otklanjanje poteškoća uzrokovanih interferencijom (stilska vrijednost posuđenica, lažni parovi); usmeno i pismeno izražavanje (pisanje pisama, dopisa, prikaza, kreativno pisanje, akademski stil pisanja i govorenja), proučavanje jezičnih osobitosti stručnih i znanstvenih tekstova na rumunjskom jeziku
11.	Cilj: razvijanje sposobnosti uočavanja razlika među jezicima, vlastitih pogrešaka i samostalnog rada na jeziku, vrsni stupanj poznavanja jezika 
12.	Literatura: Coteanu, I., Limba română contemporană, Editura didactică şi pedagogică, Bucureşti, 1974.; Iorgu, I., Limba literară, Scrisul românesc, Craiova, 1977.; Graur, A., Tendinţele actuale ale limbii române, Editura ştiinţifică, Bucureşti, 1968.; Tohăneanu, G. I., Dincolo de cuvînt, Editura ştiinţifică şi enciclopedică, Bucureşti, 1976.; Stoichiţoiu-Ichim, A., Vocabularul limbii române actuale. Dinamică, influenţe, creativitate, Editura All, Bucureşti, 2001. te izabrani tekstovi.

8. Istrorumunjski

1.	Naziv predmeta: Lingvistika 
2.	Naziv kolegija: Istrorumunjski
3.	ECTS-bodovi: 5
4.	Jezik: hrvatski i rumunjski
5.	Trajanje: 1 semestar (X.)
6.	Status: obvezatan
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno, s tim da će 10 od ukupnoga fonda sati biti organizirano u obliku terenske nastave
8.	Uvjeti: ispunjene obveze u okviru kolegija Romanski jezici i vulgarni latinitet i Povijest rumunjskog jezika ili ekvivalentnih kolegija
9.	Ispit: trajno praćenje + seminarski rad ili moderiranje jedne nastavne jedinice
10.	Sadržaj: pregled stukture glasova, gramatičkih oblika, osnovnih sintaktičnih shema i ustroja rječnika, glavne pojave hrvatsko-istrorumunjskih i talijansko-istrorumunjskih interferencija u fonetici, gramatici i leksiku, pregled osnovnih povijesnih podataka o Istrorumunjima, izbor komentiranih tekstova
11.	Cilj: upoznavanje s jezičnom poviješću Hrvatske i hrvatskog jezika te istrorumunjskim kao jezikom bez vlastitih institucija
12.	Literatura: Puşcariu, S., Studii istroromâne, 1-3, Bucureşti, 1906.; Kovačec, A., Istrorumunjsko-hrvatski rječnik (s gramatikom i tekstovima), Znanstvena udruga Mediteran, Pula, 1998.; Filipi, G., Istrorumunjski lingvistički atlas, Znanstvena udruga Mediteran, Pula, 2004.

IZBORNI PREDMETI

VII. semestar

1. Lingvistika za romaniste

1.	Naziv predmeta: Lingvistika
2.	Naziv kolegija: Lingvistika za romaniste
3.	ECTS-bodovi: 3
4.	Jezik: hrvatski i francuski
5.	Trajanje: 1 semestar (VII.)
6.	Status: izborni
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: završen preddiplomski studij francuskog ili nekog drugog romanskog jezika, odnosno opće lingvistike
9.	Ispit: usmeni ispit
10.	Sadržaj: Sustavan pregled temeljnih lingvističkih pojmova u svjetlu njihove primjene na različitim razinama opisa (fonološkoj, morfološkoj, sintaktičko, semantičkoj i leksičkoj) romanskih idioma, poglavito francuskog. Lingvističke teorije utemeljene na opisu pojedinih romanskih idioma i/ili prikladne za njihov lingvistički opis.
11.	Cilj: Usvajanje pojmova lingvističke analize i mogućnosti njihove primjene na konkretno opisivanje romanskih idioma, poglavito francuskog.
12.	Literatura: Blasco Ferrer, E., Linguistik für Romanisten. Grundbegriffe im Zusammenhang, Erich Schmidt Verlag, Berlin, 1996. Kao dopunska literatura preporučuje se Baylon, C.; Fabre, P., Initiation à la linguistique, Nathan, Paris, 1975., Yule, G., The study of language, Cambridge University Press, Cambridge, 1996. ili neki drugi udžbenik opće lingvistike.

IX. semestar

2. Poredbena romanska lingvistika 

1.	Naziv predmeta: Lingvistika
2.	Naziv kolegija: Poredbena romanska lingvistika 
3.	ECTS-bodovi: 3
4.	Jezik: hrvatski 
5.	Trajanje: 1 semestar (IX.)
6.	Status: izborni
7.	Oblik nastave: 1 sat predavanja i 1 sat seminara tjedno
8.	Uvjeti: ispunjeni uvjeti u okviru kolegija Latinski za romaniste, Romanski jezici i vulgarni latinitet i Lingvistika za romaniste ili njima ekvivalentnih kolegija
9.	Ispit: usmeni ispit
10.	Sadržaj: Upoznavanje jezične stvarnosti Romanije. Problematika definiranja diskretnih jedinica usporedbe. Sažeto, ali sustavno uspoređivanje fonetskih, odnosno fonoloških obilježja odabranih romanskih idioma. Usporedba temeljnih svojstava odabranih romanskih idioma na morfološkoj, sintaktičkoj i leksičkoj, odnosno semantičkoj razini opisa. Mogućnosti klasifikacije. Problematika utvrđivanja posebnosti romanskih idioma u odnosu prema ostalim jezicima.
11.	Cilj: Uočavanje zajedničkih obilježja romanskih idioma te obilježja po kojima se pojedini idiomi, odnosno skupine idioma izdvajaju od ostatka Romanije, odnosno eventualno razlikuju od jezika koji pripadaju drugim jezičnim porodicama.
12.	Literatura: Posner, R., The Romance languages, Cambridge University Press, Cambridge, 1996.; Bec, P., Manuel pratique de philologie romane, Tomes 1 et 2, Picard, Paris, 1970, 1971. Kao dopunska literatura preporučuje se Lausberg, H., Lingüística románica, Intrpducción; Primera parte, Gredos, Madrid, 1965., Lausberg, H., Lingüística románica, Segunda parte, Gredos, Madrid, 1966., Bourciez, É., Éléments de linguistique romane, Éditions Klincksieck, Paris, 1967. ili neki drugi priručnik romanske lingvistike.

3. Lingvistički opis odabrana romanskog idioma 

1.	Naziv predmeta: Lingvistika
2.	Naziv kolegija: Lingvistički opis odabrana romanskog idioma 1
3.	ECTS-bodovi: 3
4.	Jezik: hrvatski i odabrani romanski idiom
5.	Trajanje: 1 semestar (IX.)
6.	Status: izboran
7.	Oblik nastave: 2 sata seminara tjedno
8.	Uvjeti: ispunjeni uvjeti u okviru kolegija Lingvistika za romaniste ili njemu ekvivalentnog kolegija
9.	Ispit: trajno praćenje
10.	Sadržaj: Sažet, ali sustavan opis temeljnih svojstava odabranog romanskog idioma, popraćen analizom odgovarajućih jedinica odabranog korpusa, s težištem na svojstvima koja čine posebnost tog idioma u okviru Romanije – fonetska / fonološka i morfološka razina; morfosintaktička, sintaktička i leksička razina.
11.	Cilj: Usvajanje instrumentarija za istraživanje romanskih idioma te kritičke valorizacije rezultata i (posredno) upoznavanje jezične stvarnosti cjelokupne Romanije.
12.	Literatura: Bec, P., Manuel pratique de philologie romane, Tomes 1 et 2, Picard, Paris, 1970, 1971. (odgovarajuće poglavlje); The Romance Languages, Edited by Martin Harris and Nigel Vincent, Rodutledge, London – New York, 2001. (odgovarajuće poglavlje). Kao dopunska literatura preporučuju se lingvistički opisi (gramatike) odabrana idioma.
Osim ponuđenih, studenti kao izborne mogu izabrati lingvističke, književne i povijesne kolegije srodnih tema na drugim studijima Filozofskog fakulteta.

ECTS-bodovi prikupljeni na lingvističkim i književnim kolegijima na razini Odsjeka za romanistiku i Filozofskoga fakulteta u Zagrebu te bodovi prikupljeni na ekvivalentnim studijima romanistike europskih sveučilišta mogu se prenositi.